Episoder
-
סוף פינת המכפילים - 10:30
אנחנו ממשיכים לבחון את שבעת המופלאות המרכיבות כ- 30% מה- S&P. והפעם מתמקדים במניות של טסלה ואמזון (שדיווחה שבוע שעבר) וחורגים אל מניות הסטרימינג - דיסני, נטפליקס וספוטיפיי . כאשר מסתכלים על שבעת הגדולות והשוק בארה״ב כולו, אנחנו רואים שהוא מתומחר גבוה באופן היסטורי, ומה שעולה לעתים גם חייב לרדת. השאלה היא האם המעבר מעולם של SAS לעולם שמאמץ בינה מלאכותית, ונותן יתרון גדול יותר לחברות שמחזיקות בדאטא הרלוונטי לאימון המודלים מאפשר שולי רווח גבוהים יותר ולכן גם רווחיות גבוהה יותר ממה שהתרגלנו לראות בעבר. לכל אחת מהחברות יש יתרון יחסי מהותי שמאפשר להם להיות הנהנות העיקריות מאימוץ AI. נדבר היום גם על שוק הסטרימינג, כאשר עולה השאלה האם אנחנו מתקרבים למרחץ הדמים הצפוי בתחום כאשר הענקיות יממשו את יתרון הגודל שלהן. דיסני ופוקס משיקות יחד שירות ייעודי לסטרימינג של ספורט, נטפליקס משקיעה בתחום הגיימינג ואמזון פותחת גם היא את האפשרות לרכוש מנוי הכולל פרסומות (ואנחנו לא צריכים להזכיר את הדאטא הרלוונטי האיכותי שהיא מחזיקה, נכון?) סטפק רבינוביץ׳ ממשיכים לבחון את המניות הכי חשובות בוול סטריט.
-
מי שמשקיע היום בSPY משקיע כ- 30% מהכסף שלו בשבע מניות הטכנולוגיה הגדולות, אפל, מייקרוסופט, אנבידיה, אמזון, אלפבית, טסלה ומטא. בעלילת המערבון ״שבעת המופלאים״ ממנו נלקח הכינוי, נלחמים שבעה קאובוים אמיצים בטייקון כריית זהב שלקח בעלות מונופולסיטית על העיר Rose Creek ומעביד את תושביה בפרך. במציאות הפיננסית המצב הוא הפוך. כל אחת משבעת הגדולות מחזיקה בכח ריכוזי בשוק בו היא פועלת ולמשקיעים ולצרכנים יש תלות בהן. החברות הנ״ל, כל כך גדולות שהאיום המרכזי עבורן הוא רגולציה. בהסתכלות ארוכת טווח על המשך הצמיחה של חברות הטכנולוגיה הגדולות אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה הם סיכוני הרגולציה. הגדולה שבחבורה, מייקרוסופט, נסחרת סביב שווי שוק של 3 טריליון דולר והקטנה שבהן, מטא, נסחרת סביב טריליון דולר. לכן היינו מצפים שבגלל הכסף הגדול שמושקע בהן, ספינות המטוסים של עולם הטכנולוגיה יהיו פחות תנודתיות. אבל זה לא המקרה בכלל. טסלה עולה ב 35% בחמישה הימים האחרונים לאחר אישור סיני מסתמן לאפשר נסיעה בטסלה כרכב אוטונומי מדרגה 3 . האישור יאפשר לנהגים להוריד את הידיים מההגה והאחריות לתאונות תעבור ליצרן. זאת חרף תחרות גוברת מ BYD שלראשונה ברבעון האחרון של 2023 מסרה יותר מכוניות מטסלה. מאידך, מטא יורדת כ 11% ביום, השמדת ערך של 100 מיליארד דולר, חצי מתקציב הממשלה ל2024. המניה יורדת, לאחר שצוקרברג הכריז שיקח זמן עד שההכנסות מבינה מלאכותית יהיו חיוביות וידרשו עוד 60 מיליארד דולר של הוצאות. אם כך איך זה יכול להיות שהמניות האלו תנודתיות כל כך? וכיצד ניתן לנצל את הדרמה הזו של השווקים לטובתנו? והאם הגל שמוביל את ה S&P מאז תחילת 2023 צפוי להימשך גם עד סוף השנה?
-
Mangler du episoder?
-
האם תיק ההשקעות שלכם ערוך להתפתחויות השונות במלחמה? עד כמה אתם חשופים לשינויים בשקל\דולר ולסקטורים השונים שיכולים לפרוח במצבים אופטימיים או לרדת במצבים של החרפה במצב הביטחוני.
קרין ויילר, מתכננת פיננסית, CFP באינווסטור, מגיעה להתארח היום אצלנו בוובינר בשביל לבנות תכנית לחודשים הקרובים. ניזכר ב״גובה היחסי״, אסטרטגייה שמאפשרת פיזור וגם משיכה חלקית של כסף במידה ואנחנו זקוקים לו באופן פתאומי.
נתמקד בשוק הסחיר האמריקאי והישראלי, נדבר על עליית המכפילים בארה״ב וננסה להבין האם היא מוצדקת, או שכדאי לגדר אותה, במידה וכן, האם יש לבחון מעבר מה S&P ל Equal Waight?
נדבר על שוק האג״ח ועל מדוע מנהלי השקעות מזהים בו הזדמנויות וננסה להבין אילו פרמטרים לבחון כדי להבין את היקף החשיפה לשוק בישראל. -
עומר ואבנר בפרק הכי מאקרו שאפשר לעשות. בשביל להסיק מסקנות מעניינות על עולם ההשקעות, נשאל היום - כמה כסף יש בעולם, ובאילו אפיקים הוא מושקע? איפה לדעתכם יש יותר כסף, בנדל״ן או במניות? וכמה, מסך הכסף בעולם מושקע בקריפטו? רמז, פחות ממה שאתם חושבים. נבחן את כלכלות יפן, סין, אירופה וארה״ב שסך הנכסים בהן מוערך בכ- 87 טריליון דולר. ברגע שנבין את החלוקה הכוללת של ההשקעות בעולם ונבין כמה כסף מזומן יושב בחשבונות השונים ננסה לחשוב, מהו פוטנציאל הצמיחה של כל סוג השקעה.
-
אנחנו ממשיכים לבחון את שוק המניות הישראלי ההזדמנותי ומבינים איפה התמחור הזול לא משקף את שווי החברות. בינתיים מסתמנים דוח״ות טובים בבורסה בישראל אבל אותנו מעניינים אלו דוח״ות הם טובים במיוחד. נסתכל היום על שוק ההייטק המקומי המונפק בבורסה, על פריון שהחליפה מנכ״ל אבל ממשיכה לצמוח, על סאפיינס, מג׳יק ונייס שמסכמות שנה חיובית וגם לייבפרסון שמדווחת על ירידה בהכנסות. היום נסתכל גם על שוק המניות הביטחוניות במציאות העגומה מתעלות מעל השוק, על סקטור הארגיה וחיפושי הגז ועל סקטור הנדל״ן המסקרן.פינה חברתית - מספר חשבון לתרומות: בני ברית בנק לאומי 10 סניף 806 חשבון 31200693
-
הדו״חות הכספיים הם ההזדמנות לבחון את שוק המניות בישראל מעבר לכותרות המאיימות בעיתונים ולהבין את מצב הכלכלה הריאלית. היינו מצפים שמאז הורדת הדירוג של מודי׳ס נראה את השווקים בישראל יורדים אבל השווקים תמיד מפתיעים כאשר מאז פירסום ההחלטה הכתה הבורסה בתל אביב ב3% את מדד ה S&P ומסתמן שמצב החברות הנסחרות בארץ טוב יותר מאיך שהוא מרגיש. למרות איומים של קרן העושר הנורווגית לבחון את המשך ההשקעות בישראל הנתונים בסה״כ טובים ואנחנו מתחילים לזהות הזדמנויות בסקטורים שונים שמתמוחרים נמוך ובעלי נתונים כלכליים טובים. נבחן היום את הסקטורים השונים ונקבל תמונת המצב בישראל בתקופת המלחמה - הבנקים עם הפועלים בהובלה שרושמת רווח של 7.4 מיליארד שקל במהלך השנה. המוסדיים, תחום האשראי, הייטק עם טאוור המסקרנת שרושמת שנה טובה, והבינה המלאכותית שעושה דיסרטאפשן בהרבה תחומים. נייס היא דוגמא טובה לחברה שעושה שימוש מעניין בבינה מלאכותית, נדבר גם על סקטור ה IT, ה SAS והנדל״ן ככל שיותיר הזמן.
-
כיצד נכון לבנות תיק נכסים בהתאם לסביבת הריביות הגבוהה שמסתמנת כיורדת. עם שבעת הגדולות שסוחבות את מדד ה S&P וה MSCI World אבל מתומחרות גבוה ועם שוק פרייבט אקוויטי שמציע פוטנציאל לפחות תנודתיות לאורך זמן. אבנר ועומר יתווכחו ביניהם היום כיצד לבנות תיק השקעות למשקיע שונא סיכון ואוהב סיכון.
-
היום אנחנו מדברים על נכסים לא סחירים, וכמו שאנחנו חוזרים ואומרים בתכניות השונות שלנו זוהי תקופה מעניינת לתנודתיות הנמוכה של נכסים לא סחירים. היום נמפה את האפשרויות השונות להשקעה בנכסים אלו ונבחן כל סקטור - הון סיכון, הון פרטי, חוב לא סחיר תשתיות ונדל״ן. מה תשואת היעד והסיכון הגלום בכל סקטור? נבחן איפה עומדים המוסדיים השונים, בצד אחד של המתרס, ילין לפידות שממעטים להשקיע בנכסים לא סחירים, באמצע בתי ההשקעות והמוסדיים בעלי החשיפה הגדולה ביתר לנכסים לא סחירים הם חברות הביטוח. נציץ גם מעבר לים לגופים כמו הארוורד וייל שלהם יש התנהלות מעניינת סביב השקעה לא סחירה. עולה השאלה, איפה כל זה פוגש את תיק ההשקעות שלנו? קודם כל, ההבנה של המרכיב הלא סחיר תשפיע על בחירת הגוף המוסדי בו נרצה להשקיע. כמו כן, נבין יותר לעומק את הבחירה בהשקעה בין המסלול הכללי למנייתי. רק לפני שבועיים אירחנו ב״אינווסטור לייב״ את סמי בבקוב מהראל שהעיד על עצמו שכאשר מדובר בהשקעה לפחות מעשר שנים הוא מתעדף את ההשקעה במסלול הכללי, בגלל התנודיות הנמוכה שמאפיינת אותו. נוכל גם ללמוד כיצד ללמוד מהמוסדיים אסטרטגיות השקעה שיעזרו לנו בהשקעה בתיק הפרטי שלנו.
-
היי חברות וחברים, נשמח שתצביעו לנו בתחרות הפודקאסטים של גיקטיים, כאן בלינק. בקטגוריית כלכלה.
https://www.geektime.co.il/israel-top-best-podcasts-of-the-year-2024-vote-now/
א. כנסו לעמוד וגללו מטה
ב. כדי להצביע אתם צריכים להיות מחוברים דרך חשבון הגוגל שלכם
ג. הצביעו להשקעות למתחילים בקטגוריית כלכלה.תודה!
-
להצבעה לפודקאסט השנה של גיקטיים - הצביעו ל"השקעות למתחילים" בקטגוריית "כלכלה"
https://www.geektime.co.il/israel-top-best-podcasts-of-the-year-2024-vote-now/
כ- 80 אחוז מהחברות בארה״ב הגישו את הדוחות הרבעוניים שלהם והדוחות נראים מעט פחות טוב מהממוצע הרב שנתי כאשר הרווחים עומדים על 3.9% מעל ההערכות לעומת 6.7% בעשר השנים האחרונות. כאשר הסיפור נסוב סביב ״שבעת המופלאות״ שהשיגו תוצאות פנומנליות בשנה האחרונה בהשוואה לשאר ה S&P שהשיג תוצאות נאות אך צנועות, כ- 8%.בפרק היום נסמן את הסקטורים המובילים, נדבר על בועת ה AI ונבין האם ארה״ב למרות התרחיש הנוכחי שנראה כמו נחיתה רכה, בדרך למיתון קל? -
לאחר הורדת דירוג האשראי של מודי׳ס בסוף השבוע ננסה להבין מה המשמעות ארוכת הטווח עבור החסכונות שלכם. בדו״ח חברת הדירוג כותבת כך ״המניע העיקרי להורדת דירוג האשראי של מדינת ישראל לרמה של A2 הוא הערכת החברה כי השלכותיו הרוחביות של העימות הנוכחי עם החמאס, הן במהלכו והן לאחר סיומו, מעלים באופן מהותי את הסיכונים הפוליטיים במדינת ישראל, מחלישים את הרשות המחוקקת והמבצעת ופוגעים בחוסנה הפיסקלי של המדינה בעתיד הנראה לעין״. ניתן להעריך שחברות הדירוג הנוספות, S&P ופיצ׳ יצטרפו למגמה כאשר השווקים מתמחרים את האג״ח הישראלי כבעל דירוג נמוך יותר מ A1.רוב שוק האג״ח בישראל ממומן ע״י המוסדיים, מה ההשפעה על המשך דירוג האשראי העתידי ועל תיק המניות שלכם?מוזמנים להצטרף, כרגיל ב 21:00
-
להצבעה לפדוקאסט בחצי בגמר של תחרות הפודקאסטים של גיקטיים
כלכלה - השקעות למתחילים
הפודקאסט המסחרי - אינווסטור לייבhttps://www.geektime.co.il/israel-top-and-best-podcasts-of-2024-pre-vote/
ע״פ דוח של חברת המחקר גרטנר, בינה מלאכותית יוצרת נמצאית בשיא ״מחזור ההייפ״ שלה, כאשר גויסו עשרות מיליארדים לחברות בינה מלאכותית. בינתייים, במרבית המקרים השימוש בבינה המלאכותית הוא הפסדי ברמת היונט אקונומיק.כך לדוגמא, פלטורמת הקוד הפתוח גיטהאב, מפסידה כ 10 דולר בחודש עבור כל משתמש בגיטהאב קו פיילוטס. ההכנסות בתחום צפויות להגיע בעיקר ברמה האפליקטיבית וחברות שיש להן גישה למשתמשים ולדאטא רלוונטי ומסודר יהיו הזוכות הגדולות של מהפכת בינה המלאכותית. למרות שנה פנומנלית לחברות הטק הגדולות אנחנו רואים פיטורין בחברות אלה גם ב 2024 ועולה שאלה האם הפיטורין כשורים להתייעלות כתוצאה משימוש בבינה מלאכותית. בפרק היום נדבר על הדו״חות של נייס פייסבוק נטפליקס וגוגל וכיצד הן מושפעות מבינה מלאכותית אבל במייל היום היינו רוצים לדבר על נייס הישראלית. נייס היא מובילת תחום עולמית בניהול חויית שירות לקוחות, וכאשר יוצרים קשר עם מוקד שירות כזה או אחר סביר מאוד שנותני השירות משתמשים במוצרים של נייס. בשנים האחרונות החברה עובדת על מוצר בשם CXone שעושה שימוש בדאטא על הלקוחות ועל סוכני השירות על מנת לייצר את ההתאמה הטובה ביותר ביניהם. נותני השירות והלקוחות עושים שימוש בבוטים על מנת להקל על סידור המידע ולאפשר מתן שירות אוטומטי. נייס מציעה ערך אדיר ללקוחותיה בזכות השימוש בבינה מלאכותית יוצרת ופותחת את האפשרות לשידרוגים עתידיים בזכות שימוש במערכת אחת עליה מאוכסן כל המידע. מסיבה זו כחברת SAS שמציעה ערך רב יותר ללקוחותיה יש לה פוטנציאל גדילה משמעותית. אנחנו יכולים להמשיך לדבר גם על גוגל,נטפליקס ופייסבוק שפירסמה דוחות נפלאים אבל כבר נעשה את זה בשידור. -
לפני שנתחיל, רק נזכיר שכדי להשקיע במניות בודדות יש צורך לרכוש ידע ולהשקיע זמן בבחירת כל מניה ומניה. לאחר שאמרנו את זה, אנחנו מניחים שמי מכם שמשקיע במניות בודדות ודאי מושקע לפחות ב 15 או 20 מניות שונות. לאחר זמן, האלקוציה בין המניות משתנה, אלו שעלו תופסות נפח גדול יותר בתיק ולהפך. ואז עולה השאלה, האם לחזור לפרופורציות המקוריות של התיק? האם כדאי להקשיב למשפט המוכר Cut short your losses and let your profits run” ? בהקשר הזה גם לא להחליט היא החלטה. בבחינת האלוקציה אנחנו צריכים לבחון האם תיזת ההשקעה השתנתה, האם מחיר המניה השתנה לדעתנו ״ללא סיבה מוצדקת״ או שאנחנו לא בטוחים. בפרק היום נבחן את הפרמטרים השונים שבעזרתם נבחן, האם למכור, לקנות או להחזיק. מוזמנים להצטרף כרגיל ב- 21:00
-
היסטורית, מדד המניות הקטנות הגדול בארה״ב הראסל 2000, השיג תשואות עדיפות על ה S&P וכמובן ב״מחיר״ תנודתיות גבוהה יותר, שכן קשה להתחרות עם אחוזי הצמיחה של חברה קטנה שהופכת לגדולה ומצד שני חלק מהחברות הללו לא שורדות. אך התשואה העודפת הייתה נכונה עד לשנים האחרונות. ב 5 השנים האחרונות, הראסל מפגר אל מול ה S&P בכ 50% ומול הנאסד״ק ב 80%. האם יש שינוי עקרוני בין המדדים? לדוגמא יכול להיות שהחברות האיכותיות מונפקות בשלב מאוחר יותר ו״מדלגות״ על הראסל.
בנוסף, יכול להיות שאנחנו רואים את כוחן הריכוזי של שבעת הגדולות שמעורבות בהרבה שלבים משרשרת הערך? נדבר היום גם על ההתפתחויות בשוק הקריפטו. לאחר שנה שלמה שבה היו שמועות על אישור הנפקת תעודות הסל לביטקוין שבה עלה המטבע בכמעט 90%, האם אנחנו במצב של ״תרכוש את השמועה ומכור בידיעה״? או שהשוק עדיין לא מבין את מלוא הפוטנציאל להשקעה בקריפטו דרך תעודות סל?
-
פנסיה היא השקעה סולידית, ״לא מהמרים על הפנסיה״ ולכן גם רבים מהמשקיעים יותר המתוחכמים בוחרים במסלול השקעה על פי רמת הסיכון, מנסים לאתר את דמי הניהול הנמוכים ביותר ולא נוגעים בכסף עד היציאה לפרישה. היום בוובינר ננסה לבחון אפשרויות חדשות להשקעת כספי הפנסיה שאתם עוד לא מכירים וכיצד ניתן לרכב על מגמות בשוק בשביל למקסם את החיסכון הפנסיוני ומבלי לסכן את הכספים באופן משמעותי
-
לאחר הורדת הריבית הראשונה בישראל והצפי להורדות ריבית לאורך השנה הקרובה גם בשאר העולם אנחנו נקדיש תכנית להסתכל קדימה לאלטרנטיבות סולידיות לריבית על העו״ש, פיקדונות שונים וקרנות כספיות. בעבר, כאשר שוק המניות עלה, שוק האג״ח היה יורד ולהפך. לאחרונה השניים עולים ויורדים ביחד. לכן, מי שהשתמש עד כה באג״ח כגורם מאזן בתיק עלול למצוא את עצמו במלכוד. היום נבחן את האפשרויות השונות לתשואה סולידית בסיכון מינימלי.
-
למרות המלחמה הקשה והחדשות הקשות שאנחנו מקבלים מהצפון והדרום בכל בוקר, מדדי ישראל סוגרים חודש ירוק בוהק. מדד ת״א 35 עולה 6%, ת״א 95 עולה כמעט 10% ומדד SME 60 עולה בכמעט 18%. גם למרות תחזיות גרעון באוצר שמדברות על 5% (שצפוי עוד לגדול) השקל גם הוא מתחזק. השקל דולר שהיה מושפע מאוד מהמצב הפוליטי בישראל קיבל סיבה נוספת להתייצב לאחר שבג״צ אתמול סגר את הגולל על תכנית לוין רוטמן כפי שניסתה לקדם אותה הממשלה. אם כך, האם יש סיבה לאופטימיות בשווקים? נבחן את השפעת הפיבוט בריבית ואת השנה הכלכלית הצפויה לנו ב 2024, על התרחישים השונים והשפעתם על השווקים.
-
לינק להורדת מצגת הפקדות סוף שנה
שנת 2024 הולכת להיות שנה מעניינת בשווקים עם תיזה חזקה לירידות ותיזה חזקה לעליות. בצד החיובי של הדברים, בהמשך להודעת הפד׳ משבוע שעבר אנחנו צופים שנה של הורדות ריבית שהיא כנראה הפרמטר החשוב ביותר שיכול להצביע על עליות. כרגע מסתמנת ירידה עדינה באינפלציה. נראה אם כך, שיכול להיות שבפעם הראשונה בהיסטוריה אנחנו נראה ״נחיתה רכה״, ככל הנראה בזכות רזרבות המזומנים שנמצאות אצל הציבור עוד מתקופת הדפסת הכספים של הקורונה. גם צריך להזכיר, שבספטמבר 2024 ארה״ב תבחר נשיא חדש והיסטורית, ברוב המקרים, שנת בחירות היא גם שנת עליות. מבחינת הנתונים הכספיים, רווחי החברות נמצאים בעלייה ולמרות שהנאסד״ק עשה שנה פנומנלית (44%!), דו״חות החברות הגדולות בארה״ב נראים בסך הכל טובים.
מהצד הפסימי של הדברים 2024 תהיה על פי מרבית הפרמטרים וע״פ תחזיות הרוב המוחלט של האנליסטים שנת מיתון. כמו כן, ע״פ בחינת מקרי העבר לשוק לוקח כמה חודשים לחזור לעליות לאחר נקודת שיא הריבית, לעתים, הרבה מעל לשנה. למרות נתונים כספיים טובים, המכפילים בארה״ב גבוהים מאוד. בראסל ובנאסדק מעל ל 31 וב S&P כ 23. בנוסף נראה שמלחמת רוסיה אוקראינה ממשיכה וחוסר היציבות בעולם, עם היווצרותו של ״ציר ההתנגדות״ או ״ציר הטרור״ יכול להוביל לתרחישים נוספים של אירועי טרור משמעותיים ולחימה בין הגושים. בהקשר הפוליטי הפנים אמריקאי במידה והנשיא לשעבר דונאלד טראמפ ירוץ לנשיאות בזמן שהוא נאבק משפטית הדבר יצית את הקיטוב האמריקאי וכמו שהרגשנו בישראל על בשרנו, חוסר היציבות ברחובות תתבטא ודאי גם בשווקים.
היום בשידור אנחנו נקדיש את הרבע שעה הראשונה לעשות סדר בהפקדות סוף שנה (לאחר שקיבלנו בקשות רבות בפרטי ובצ׳אט) ולאחר מכן ינסו עומר ואבנר להכריע איזו תיזה חזקה יותר. -
מרוב אירועים קשים ודרמות שרדפו אותנו השנה, כמעט לא הרגשנו שהשנה כמעט והסתיימה. כמדי דצמבר, יש מספר פעולות פיננסיות שחשוב לבצע, אבנר ועומר יזכירו לכם בדיוק מה הן? מהי התקרה בקרן ההשתלמות וכיצד גם שכירים יכולים להשתמש בה? למה גם לפנסיונרים כדאי להפקיד לקופת גמל? ואיזו טעות טכנית תעלה לכם הון עתק? מורה נבוכים לסוף שנה וגם כמה טיפים משתלמים.
-
בשני העשורים האחרונים מחירי הדירות התייקרו דרמטית ויצרו בועת נדל״ן עליה דיברנו רבות בתכניות שלנו. מ2008 ועד תחילת 2023 עלו מחירי הדירות למגורים ב 250% (!). זאת כחלק מהתייקרות הנדל״ן בכל העולם שמתוגברת בישראל ע״י קצב גדילת אוכלוסייה, צפיפות, קושי תכנונ תנאי ריבית נמוכה (עד לאחרונה) ועוד מספר גורמים עליהם נדבר בשידור. בשביל להמחיש את אפקט הבועה, נכון ל 2022, בתל אביב נדרשות 347 משכורות ממוצעות על מנת לקנות דירה. כמעט 30 שנה של הפרשה בגובה משכורת ממוצעת, והיא מדורגת במקומות הראשונים בעולם במדד זה. החל מתחילת שנת 2023 עם עליית הריבית הזריזה שהעלתה את מחירי המשכנתאות, ירדו מחירי הדירות בין ינואר לאוגוסט ב 1.5%, ירידה ראשונה מאז 2008. המלחמה הוסיפה טלטלה נוספת שהקפיאה את שוק הדיור והובילה לירידה המורגשת בשטח אבל עדיין לא פורסמו לגביה נתונים רשמיים. בשכירות הדבר בולט עוד יותר, במיוחד באיזורי הביקוש בהם ע״פ נתונים לא רשמיים חלה ירידה של כ 10% עד 25%, מה שמוריד את התשואה משכירות הנמוכה גם כך (כ 2.5%) עוד יותר. מצד שני, בהסתכלות ארוכת טווח, חלה האטה בבניה עקב המחסור בעובדים שיכולה ליצור התייקרות בהמשך. בנוסף, ירידה במחירים תדרבן יזמים שלא להתחיל בפרוייקטים חדשים. נכון להיום גם כשהשוק עובד בתפוקה מלאה הוא מפגר אחר קצב גידול האוכלוסיה, שעלול לגדול במעט עקב עלייה של יהודים מרחבי העולם. נוסיף על כך שלממשלה אין תכנית מסודרת להורדת מחירי הדירות ונקבל סיבות טובות להמשך העלייה במחירי הדירות, מצד שני, האם כח הקניה של הישראליים יוכל לענות על המחירים?
- Se mer